Napjainkban sokszor találkozhatunk azzal a gondolattal, hogy a keresztyén hit irracionális, pusztán egy „mese” (a sok közül), intellektuálisan elfogadhatatlan. Alvin Plantinga azt állítja, hogy az „evangélium nagy dolgaiba” vetett hitünk intellektuálisan akkor is elfogadható lehet, ha nincsenek mellette kényszerítő erejű érveink.
Balogh Csaba
A Babeș–Bolyai Tudományegyetem Történelem és Filozófia karán végzett: 2018-ban szerzett alap-, 2020-ban mesterfokú diplomát, filozófia szakon. Jelenleg a Kolozsvári Protestáns Teológiai Intézet másodéves hallgatója.
Napjainkban sokszor találkozhatunk azzal a gondolattal, hogy a keresztyén hit irracionális, pusztán egy „mese” (a sok közül), intellektuálisan elfogadhatatlan. Alvin Plantinga azt állítja, hogy az „evangélium nagy dolgaiba” vetett hitünk intellektuálisan akkor is elfogadható lehet, ha nincsenek mellette kényszerítő erejű érveink.
A Magyarországi Református Egyház Doktorok Kollégiuma augusztus 22-24. között Kolozsváron tartja plenáris ülését, közgyűlését és szekció üléseit. A konferenciának a Kolozsvári Protestáns Teológiai Intézet és a Babeș-Bolyai Tudományegyetem Református Tanárképző és Zeneművészeti Kara ad otthont.
Németh Géza református lelkipásztor, aki 1987-től meghatározó szerepet töltött be az Erdélyből Magyarországra érkező menekültek megsegítésében. A rendszerváltást követően a református egyház megújítását szorgalmazó mozgalom egyik vezetője volt.
Miben ragadható meg az egyház relevanciája napjaink társadalmában?
Miben kell az egyháznak együtt haladni a korral, illetve egyéni utat járni?
Alapvetően arra a kérdésre keresnénk választ az előadások rendjén, hogy miben ragadható meg az egyház relevanciája napjaink társadalmában? A kérdés másként is felvethető: Mennyiben kell az egyháznak együtt haladni a korral, illetve egyéni utat járni?
A XXVII. Erdélyi Tudományos Diákköri konferencia keretében a KPTI szervezi a tehetséggondozási program protestáns teológiai szekcióját. Az eseményre idén 8 szakdolgozat került leadásra.
A bibliai szövegek következetesen különbséget tesznek az „Isten népe” (egyház) és „mások” között. Az Istenhez (egyházhoz) való tartozás identitásmeghatározó elem, kifele és befele egyaránt. A bibliai szemlélet viszont Isten népét nem egy ebben a különbözőségében elzárkózó, elszigetelt közösségként látja. Izrael népe azt a küldetést kapja, hogy a külvilággal való kapcsolatát „papi királyság”-ként élje meg (2Móz 19,6), azaz miként az ószövetségi kultuszi szolgák, mediátor legyen Isten és környezete között.
Pages
![Subscribe to Balogh Csaba](https://proteo.cj.edu.ro/misc/feed.png)